Spojené štáty
Z Wikipédie
![Symbol rozcestia](../../../../images/shared/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
![Symbol rozcestia](../../../../images/shared/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Spojené štáty americké | |||||
|
|||||
Národné motto: In God We Trust (angl.) (Dôverujeme Bohu) E pluribus unum (lat.) (Z mnohých jeden) |
|||||
Štátna hymna: The Star-Spangled Banner |
|||||
![]() |
|||||
Miestny názov | |||||
• dlhý | United States of America | ||||
• krátky | United States | ||||
Hlavné mesto | Washington, DC °′ .š. °′ .d. |
||||
Najväčšie mesto | New York | ||||
Úradné jazyky | žiaden na federálnej úrovni, de facto angličtina | ||||
Štátne zriadenie | federatívna republika George Bush Richard Cheney |
||||
Vznik | 4. júl 1776 | ||||
Susedia | Kanada, Mexiko | ||||
Rozloha • celková • voda (%) |
9 631 418 km² (3.) 469 495 km² (4,87 %) |
||||
Počet obyvateľov • odhad (2007) • sčítanie (2007) • hustota (2007) |
301 620 000 (3.) 301 620 000 31 /km² (172.) |
||||
Mena | americký dolár (USD) | ||||
Časové pásmo • Letný čas |
(UTC-5 až UTC-10) 11 (UTC) |
||||
Medzinárodný kód | USA / US | ||||
Medzinárodná poznávacia značka | USA | ||||
Internetová doména | .gov .edu .mil .us .um | ||||
Smerové telefónne číslo | +1 | ||||
Gramotnosť: 85 % (1992) |
Spojené štáty, dlhý tvar Spojené štáty americké (skratka USA), (po anglicky United States of America, skratka USA) sú federatívny štát v Severnej Amerike rozkladajúci sa od Atlantického po Tichý oceán a na niektorých tichomorských ostrovoch (napríklad Havaj).
Spojené štáty sa skladajú z 50 štátov, federálneho územia s hlavným mestom a sídlom vlády a Kongresu (Dištrikt Kolumbia), a ďalších viac či menej samosprávnych území (Portoriko, Severné Mariány, Guam, Americké Panenské ostrovy, Americká Samoa a ďalšie).
Obsah |
[upraviť] Dejiny
Po prvýkrát priplávali k brehom Ameriky Vikingovia už v 10. a 11. storočí, ale pre Európu bol takzvaný Nový svet objavený až výpravami Krištofa Kolumba roku 1492. V ďalších storočiach sa Severná Amerika stala cieľom kolonizačných snáh Španielska (Mexiko, Florida, územie západne od Mississippi), Holandska (časť východného pobrežia), Francúzska (Kanada, povodie Mississippi). Pre históriu budúcich Spojených štátov malo najväčší význam anglická kolonizácia atlantického pobrežia. Od roku 1664 sa Británia postupne zmocnila holandských a časti francúzskych osád v Severnej Amerike a do roku 1773 vytvorila na pobreží 13 kolónií (Massachusetts, New Jersey, New York, Rhode Island, Connecticut, New Hampshire, Pensylvánia, Delaware, Virgínia, Maryland, Severná Karolína, Južná Karolína, Georgia), základ budúcich USA.
![George Washington, prvý prezident USA 1789–97, nazývaný aj Father of his Country, čo voľne preložené znamená otec národa.](../../../../images/shared/thumb/2/2e/George-Washington.jpg/180px-George-Washington.jpg)
Zásahy materskej krajiny do pomerov v kolóniách vyvolali protibritskú opozíciu, ktorá vyvrcholila roku 1775 vypuknutím otvorenej vojny medzi kolóniami a Veľkou Britániou. Roku 1776 vydal druhý Kontinentálny kongres Deklaráciu nezávislosti, ktorá vyhlasovala vznik Spojených štátov amerických. Podľa Konfederačných článkov z roku 1781 si každý zo štátov únie zachoval samostatnú vnútornú a ekonomickú politiku. Vojna za nezávislosť sa skončila v roku 1783 britským uznaním nového štátu. Roku 1787 bol konfederatívny charakter USA nahradený systémom federatívnym. Od konca 18. storočia sa potom začala územná expanzia USA smerom na západ a na juh. Postupne boli do únie prijaté ďalšie štáty: Vermont (1791), Kentucky (1792), Tennessee (1796), Ohio (1803). V roku 1803 bola od Francúzska odkúpená Louisiana (jej časť bola prijatá do únie ako rovnomenný štát roku 1812). Snaha pripojiť aj Kanadu sa skončila neúspešne vojnou s Veľkou Britániou v rokoch 1812-1814. Z jednotlivých teritórií boli postupne vytvárané štáty: Indiana (1816), Mississippi (1817), Illinois (1818), Alabama (1819), Maine (1820), Missouri (1821). V roku 1819 získalo USA od Španielska Floridu (štát od 1845) a v roku 1845 bol anektovaný Texas a po americko-mexickej vojne z rokov 1846-1848 Kalifornia (štát od 1850) a ďalšie územia. Do začiatku 60. rokov boli do únie prijaté ďalšie štáty: Arkansas (1836), Michigan (1837), Iowa (1846), Wisconsin (1848), Minnesota (1858), Oregon (1859).
Rozpory medzi otrokárskym Juhom a slobodným Severom viedli v rokoch 1860-1861 k secesii (odtrhnutiu) 11 južných štátov (Južná Karolína, Mississippi, Florida, Alabama, Georgia, Louisiana, Texas, Virgínia, Arkansas, Severná Karolína, Tennessee), ktoré vyhlásili Konfederované štáty americké, a následne občiansku vojnu. Vojna medzi Juhom (Konfederáciou) a Severom (Úniou) trvala do roku 1865 a skončila víťazstvom Severu. Mohutný hospodársky rozvoj po skončení vojny bol sprevádzaný ďalšou expanziou na západ. Do 1. svetovej vojny tu vzniklo 15 ďalších štátov: Kansas (1861), Západná Virgínia (1863), Nevada (1864), Nebraska (1867), Colorado (1876), Severná Dakota, Južná Dakota, Montana, Washington (1889), Idaho, Wyoming (1890), Utah (1896), Oklahoma (1907), Arizona, Nové Mexiko (1912). V roku 1867 odkúpila americká vláda od Ruska Aljašku a od 80. rokov 19. storočia potom USA expandovali aj mimo vlastnej americkej pevniny do karibskej oblasti a do Tichomoria (protektorát nad Portorikom a Kubou, ostrov Guam, Filipíny, anexia Havajských ostrovov roku 1898, rozdelenie ostrova Samoa s Nemeckom roku 1899, Prieplavové pásmo v Paname atď.).
Americká účasť v obidvoch svetových vojnách na strane spojencov významne prispela k ich víťazstvu. Po 2. svetovej vojne bolo USA zverené do správy správcovské územie OSN v Tichom oceáne a väčšina z novo konštituovaných štátov sa neskôr stala voľne pridruženými štátmi USA (Marshallove ostrovy, Mariana, Mikronézia atď.). Roku 1959 boli vytvorené dva doteraz posledné štáty únie - Aljaška a Havaj. Za 2. svetovej vojny, ktorá priamo nezasiahla územie USA (okrem Havajských ostrovov), sa priemyslová výroba zdvojnásobila a USA sa stali hospodársky najsilnejším štátom sveta a popri ZSSR rozhodujúcou vojenskou veľmocou. Rolu vedúcej svetovej veľmoci ešte zvýraznil pád komunistických režimov vo východnej Európe po roku 1989 a následný rozpad ZSSR.
[upraviť] Geografia
[upraviť] Poloha
Spojené štáty americké ležia v Severnej Amerike. Ich brehy obmýva z východu Atlantický oceán a zo západu Tichý oceán. Štát Aljaška leží v severnej časti kontinentu a je zo severu obmývaný Severným ľadovým oceánom. Aljašku oddeľuje od Euroázijského kontinentu Beringov prieliv. Medzi najznámejšie polostrovy patrí Florida na juhu USA, ktorý oddeľuje Mexický záliv od Atlantického oceánu. Zo severu majú USA spoločnú hranicu s Kanadou a na juhu s Mexikom. Floridský prieliv oddeľuje USA od ostrovného štátu Bahamy a od Kuby.
[upraviť] Dôležité mestá
V tomto zozname sa nachádza 20 najväčších miest v Spojených štátoch podľa počtu obyvateľov (na základe údajov zo sčítania obyvateľstva v roku 2000). Všetky čísla počítajú len ľudí žijúcich priamo v meste, nepočítajú populáciu v metropolitnom okolí (hoci aj tak zostáva poradie prvých troch miest zachované).
- New York, štát New York - 8 008 278
- Los Angeles, Kalifornia - 3 694 820
- Chicago, Illinois - 2 896 016
- Houston, Texas - 1 953 631
- Philadelphia, Pensylvánia - 1 517 550
- Phoenix, Arizona - 1 321 045
- San Diego, Kalifornia - 1 223 400
- Dallas, Texas - 1 188 580
- San Antonio, Texas - 1 144 646
- Detroit, Michigan - 951 270
- San Jose, Kalifornia - 894 943
- Indianapolis, Indiana - 791 926
- San Francisco, Kalifornia - 776 733
- Jacksonville, Florida - 735 617
- Columbus, Ohio - 711 470
- Louisville, Kentucky - 693 604
- Austin, Texas - 656 562
- Baltimore, Maryland - 651 154
- Memphis, Tennessee - 650 100
- Milwaukee, Wisconsin - 596 974
[upraviť] Administratívne členenie
Samotné Spojené štáty sa skladajú z:
- 50 štátov (state / mn. č. states)
- jedného federálneho dištriktu (Dištrikt Kolumbia, v ktorom leží federálne hlavné mesto Washington, spadá priamo pod jurisdikciu Kongresu, nespadá pod žiadny štát a oficiálne nie je štátom, aj keď býva medzi štáty často zaraďovaný)
- indiánskych rezervácií (postavenie sporné) a
- atolu Palmyra
Sekundárne k USA patria aj ostatné ostrovné územia (pozri dole).
Pri podpísaní americkej Deklarácie nezávislosti sa Únia skladala z 13 zakladajúcich štátov, ktoré boli dovtedy britskými kolóniami. Počet štátov sa potom rozrástol pri expanzii na západ, dobytím či nákupom nových území americkou vládou a delením existujúcich štátov.
Zemská plocha ovládaná USA má nasledujúce oficiálne členenie:
- Štáty (podľa abecedy):
- Federálny distrikt:
- Indiánske rezervácie
- Územia USA (voľne nazývané Ostrovné územia USA):
- „Začlenené“ územia (incorporated territories):
- s ustavujúcim aktom Kongresu (organized territories):
- - (od roku 1959 žiadne)
- bez ustavujúceho aktu Kongresu (unorganized territories):
- Palmyra (atol spravovaný Ministerstvom federálnej pôdy (Department of the Interior); patrí aj medzi tzv. Menšie odľahlé ostrovy USA)
- s ustavujúcim aktom Kongresu (organized territories):
- „Nezačlenené“ územia (unincorporated territories):
- s ustavujúcim aktom Kongresu (organized territories):
- Guam (na Slovensku charakterizovaný aj ako "zámorské autonómne územie")
- Americké panenské ostrovy (na Slovensku charakterizovaný aj ako "zámorské autonómne územie")
- Severné Mariány (zároveň k USA pridružený ako „spoločenstvo“ (po angl. commonwealth) )
- Portoriko (zároveň k USA pridružený ako „spoločenstvo“ (po angl. commonwealth), čiže „slobodný a pridružený štát“ (po špan. estado libre y asociado) )
- bez ustavujúceho aktu Kongresu (unorganized territories):
- Americká Samoa (prijal svoju vlastnú ústavu; na Slovensku charakterizovaný aj ako "zámorské autonómne územie")
- Baker (neobývaný; patrí aj medzi tzv. Menšie odľahlé ostrovy USA)
- Howland (neobývaný; patrí aj medzi tzv. Menšie odľahlé ostrovy USA)
- Jarvis (neobývaný; patrí aj medzi tzv. Menšie odľahlé ostrovy USA)
- Johnston (vrátane ostrovov Sand, Akau a Hikina; len vojaci a pod.; patrí aj medzi tzv. Menšie odľahlé ostrovy USA)
- Kingmanreef (neobývaný; patrí aj medzi tzv. Menšie odľahlé ostrovy USA)
- Midway (len vojaci a pod.; patrí aj medzi tzv. Menšie odľahlé ostrovy USA)
- Navassa (nárokovaný aj štátom Haiti; neobývaný; patrí aj medzi tzv. Menšie odľahlé ostrovy USA)
- Wake (nárokovaný aj štátom Marshallove ostrovy; len vojaci a pod.; patrí aj medzi tzv. Menšie odľahlé USA)
- lavica Serranilla (nárokovaná aj štátmi Kolumbia, Honduras, Jamaika a Nikaragua; patrí aj medzi tzv. Menšie odľahlé ostrovy USA)
- lavica Bajo Nuevo (nárokovaná aj štátmi Jamajka, Nikaragua a Kolumbia; patrí aj medzi tzv. Menšie odľahlé ostrovy USA)
- s ustavujúcim aktom Kongresu (organized territories):
- „Začlenené“ územia (incorporated territories):
- (Voľne) Pridružené štáty ((Freely) Associated States; teda štáty, ktoré s USA uzavreli "Compact of Free Association")
Poznámky:
- Prenajaté územie sporné s Kubou je Stanica amerického námorníctva Guantanamo Bay
- Územia sporné s Kanadou:
- ostrov Machias Seal s okolím (súčasť štátu Maine)
- Úžina Juan de Fuca
- časť úžiny Dixon Entrance
- časť Beaufortovho mora
- Dnešné Pridružené štáty (Mikronézia, Marshallove ostrovy, Palau) a Severné Mariány boli do roku 1990 (aj) tzv. Poručenské územie OSN (pod správou USA) Tichomorské ostrovy (US Trust Territory of the Pacific Islands)
- V slovenčine sa Portoriko a Severné Mariány zavádzajúco často tradične označujú ako „pridružené štáty“ alebo „samosprávne volne pridružené štáty“, čo súvisí s tým, že do deväťdesiatych rokov (kedy vznikol status "(Freely) Associated States"-Pridružené štáty), ešte nebola možná zámena s týmito „Pridruženými štátmi“ v pravom slova zmysle.
[upraviť] Hospodárstvo
Za menej ako 400 rokov sa Spojené štáty americké zmenili z divočiny obývanej Indiánmi na najmocnejšiu priemyselnú krajinu sveta. Dnes sú hospodársky najrozvinutejším štátom na Zemi. Vyrábajú štvrtinu hospodárskej produkcie sveta. Spojené štáty vynakladajú veľa peňazí na výskum nových spôsobov výroby a nových výrobkov. Po osamostatnení sa najrýchlejšie rozvíjal textilný a potravinársky priemysel. Postavenie transkontinentálnej železnice a dostatok nerastných surovín podnietili rozmach strojárskeho, oceliarskeho priemyslu a výroby elektrickej energie. V 20. storočí svetové vojny neoslabili hospodárstvo USA, ale boli zdrojom rozmachu (výroba zbraní, potravín). USA posilnili svoj hospodársky a politický rast.
[upraviť] Doprava
Dĺžka železničných tratí v súčasnosti je o tretinu kratšia ako v roku 1930. Železnice zabezpečujú najmä prepravu surovín a potravín. Pri preprave osôb sa presadzujú najmä v prímestských oblastiach.
Cestná doprava využíva najrozsiahlejšiu cestnú sieť na svete. Osobné auto je v USA nutnosťou, nie luxusom. Počet osobných áut presahuje 140 miliónov.
Väčšina riečnych vodných ciest je vo východnej časti krajiny. Najvýznamnejšie sú na Mississippi a Veľké kanadské jazerá. Námorná doprava sa sústreďuje do východných a južných pobrežných oblastí. Najväčší obrat tovaru má prístav South Lousiana.
Letecká doprava má prvoradý význam v preprave osôb. V prepočte na osobokilometre značne prekoná všetky ostatné druhy dopravy. Najväčšie letiská USA aj sveta podľa počtu prepravovaných osôb sú v Chicagu, Atlante, Dallase a Los Angeles.
[upraviť] Cestovný ruch
Medzi najvýznamnejšie centrá cestovného ruchu patria veľkomestá (New York, Los Angeles, Las Vegas atď.), na juhu krajiny Florida, na strednom západe Skalnaté vrchy a na západe Kalifornia. Množstvo turistov navštevuje národné parky, ale aj mnohé atrakcie ako napr. Disneyland, Hollywood atď.
[upraviť] Rastlinstvo, živočíšstvo a ochrana prírody
Zmiešané a listnaté lesy mierneho pásma pôvodne pokrývali oveľa väčšiu rozlohu v oblasti Veľkých kanadských jazier, Pobrežnej nížiny a Apalačských vrchov. Územia v minulosti odlesnené prvými kolonistami sú dnes opäť zalesňované, pretože ich využívanie na poľnohospodárstvo je ekonomicky nevýhodné.
Centrálnu časť tvoria stepi, nazývané tiež prérie, ktoré pokrývajú oblasť Centrálnych rovín a Veľkých prérií a vďaka černozemiam sú intenzívne využívané na poľnohospodárstvo.
Tropické dažďové lesy pokrývajú oblasti polostrova Florida (NP Everglades), pobrežie Mexického zálivu. Výrazný nedostatok zrážok má juhozápadná časť USA (štáty Kalifornia, Nevada, Arizona, Nové Mexiko, Texas), kde sa vytvorili púšte, napr. Mohavská púšťa Sonorská púšť.
Najpozoruhodnejšie prírodné krásy USA sú chránené ako národné parky. Je ich viac ako 350. Yellowstonský národný park bol vyhlásený v roku 1872 ako prvý a nachádzajú sa v ňom dobré podmienky pre život bizónov, losov, grizlyov a jeleňov. K najvyšším stromom na Zemi patria sekvoje v NP Sequoia a v Yosemitskom národnom parku. Mammothské jaskyne, ktoré sú najdlhším jaskynným systémom na svete (560 km), ostrov Kodiak, podľa ktorého sa nazýva aj medveď tu žijúci.
[upraviť] Kultúra
Vplyv americkej kultúry je badateľný na celom svete. Rýchle občerstvenie ako napr. hamburgery, párky v rožku, nealkoholické nápoje, ako aj postavy z filmov a televíznych programov poznajú diváci od Berlína až po Peking. Táto prezentácia Ameriky je miliardovým obchodom a má dôležité miesto v ekonomike spojených štátov amerických. Tomuto javu sa hovorí amerikanizácia a je jednou z príčin antiamerikanizmu.
Podľa známej Inglehartovej mapy patrí Amerika spolu s inými anglicky hovoriacimi krajinami k skupine vyznávajúcej hodnoty sebavyjadrenia (oproti hodnotám prežitia) v kombinácii s miernymi tradičnými hodnotami (oproti sekulárno-racionálnym hodnotám). Pre porovnanie, Slovensko a celá východná Európa sa vzhľadom na nižšie príjmy sústredí viac na hodnoty prežitia a vzhľadom na komunistickú minulosť a odlišnú rolu náboženstva v spoločnosti viac na sekulárno-racionálne hodnoty.[1]
Sociologické výskumy ukazujú, že Američania sú veľmi nábožní a v určitom zmysle nábožensky neznášanliví (na rozdiel od Európanov),[2] uprednostňujú osobnú slobodu a osobnú zodpovednosť pred sociálnymi istotami (na rozdiel od obyvateľov východnej Európy)[3] a sú veľmi hrdí na svoju vlasť (v porovnaní s európskymi národmi).[4] Za pozitívne vlastnosti Američanov sa podľa prieskumov vo svete považuje pracovitosť a vynachádzavosť, za negatívne chamtivosť a násilnickosť. Američania súhlasia so všetkými menovanými vlastnosťami okrem násilnickosti.[5]
V niektorých oblastiach sa však Američania prekvapujúco zhodnú so zvyškom sveta. Hodnoty demokracie a trhového hospodárstva sú dnes univerzálne a to aj na Blízkom východe.[6] Občiansky aktivizmus je v Spojených štátoch síce veľmi uznávaný, ale rozsahom porovnateľný s Európou.[7]
1990 % dospelých |
2001 % dospelých |
Zmena popularity v % |
Zmena členstva v % |
|
---|---|---|---|---|
Celkom kresťanov | 88.4% | 81.1% | -7.3% | +5.3% |
Katolíci | 26.8% | 25.9% | -0.9% | +10.6% |
Baptisti | 19.8% | 17.2% | -2.6% | -0.4% |
Metodisti | 8.3% | 7.2% | -1.1% | -0.2% |
Kresťania - bez príslušnosti k cirkvi | 4.7% | 7.2% | +2.5% | +75.3% |
Luteráni | 5.3% | 4.9% | -0.4% | +5.2% |
Presbyteriáni | 2.9% | 2.8% | -0.1% | +12.3% |
Protestanti - bez príslušnosti k cirkvi | 10.0% | 2.4% | -7.7% | -73.0% |
Charizmatické hnutie | 1.9% | 2.2% | +0.4% | +38.1% |
Anglikáni | 1.8% | 1.8% | -- | +13.4% |
Mormoni | 1.5% | 1.4% | -0.1% | +12.1% |
Churches of Christ | 1.0% | 1.3% | +0.3% | +46.6% |
Bez príslušnosti k cirkvi | 0.1% | 1.3% | +1.2% | +1,176.4% |
United Church of Christ | 0.3% | 0.7% | +0.4% | +130.1% |
Svedkovia Jehovovi | 0.8% | 0.7% | -0.1% | -3.6% |
Assemblies of God | 0.4% | 0.6% | +0.2% | +67.6% |
Evanjelici | 0.1% | 0.5% | +0.4% | +326.4% |
Church of God | 0.3% | 0.5% | +0.2% | +77.8% |
Adventisti siedmeho dňa | 0.4% | 0.4% | -- | +8.4% |
Pravoslávna cirkev | 0.3% | 0.3% | -- | +28.5% |
Ostatní kresťania (menej než 0.3% každé) | 1.6% | 1.9% | +0.3% | +40.2% |
Celkom nekresťanské náboženstvá | 3.5% | 5.2% | +1.7% | +69.1% |
Židia | 1.8% | 1.4% | -0.4% | -8.1% |
Moslimovia | 0.3% | 0.6% | +0.3% | +109.5% |
Budhisti | 0.2% | 0.5% | +0.3% | +169.8% |
Hindu | 0.1% | 0.4% | +0.3% | +237.4% |
Unitarian Universalist | 0.3% | 0.3% | -- | +25.3% |
Ostatní (menej než 0.07% každý) | 0.6% | 0.7% | +0.1% | +25.4% |
Bez vierovyznania/Ateisti/Agnostici | 8.4% | 15.0% | +6.6% | +105.7% |
[upraviť] Referencie
- ↑ Kohut, Andrew; Bruce Strokes (2006). Amerika proti svetu, v čom je iná a prečo ju nemajú radi, s. 74.
- ↑ Kohut, Andrew; Bruce Strokes (2006). Amerika proti svetu, v čom je iná a prečo ju nemajú radi, s. 109.
- ↑ Kohut, Andrew; Bruce Strokes (2006). Amerika proti svetu, v čom je iná a prečo ju nemajú radi, s. 66.
- ↑ Kohut, Andrew; Bruce Strokes (2006). Amerika proti svetu, v čom je iná a prečo ju nemajú radi, s. 58.
- ↑ Kohut, Andrew; Bruce Strokes (2006). Amerika proti svetu, v čom je iná a prečo ju nemajú radi, s. 46.
- ↑ Kohut, Andrew; Bruce Strokes (2006). Amerika proti svetu, v čom je iná a prečo ju nemajú radi, s. 129.
- ↑ Kohut, Andrew; Bruce Strokes (2006). Amerika proti svetu, v čom je iná a prečo ju nemajú radi, s. 131.
- ↑ Kosmin, Mayer & Keysar. American Religious Identification Survey. The Graduate Center of the City University of New York. prístup: 2008-04-07.
[upraviť] Iné projekty
Wikicitáty ponúka citáty od alebo o Spojené štáty
Commons ponúka multimediálne súbory na tému Spojené štáty
[upraviť] Externé odkazy
- Oficiálna stránka Bieleho Domu
- Oficiálne názvy jednotlivých štátov USA a ich hl. miest
- Kohut, Andrew; Bruce Strokes (2006). Amerika proti svetu, v čom je iná a prečo ju nemajú radi, preklad Zora Bútorová, SLOVART. ISBN 80-8085-103-4.
|
||
---|---|---|
Členské štáty |
Belgicko | Bulharsko | Česko | Dánsko | Estónsko | Francúzsko | Grécko | Holandsko | Island | Kanada | Litva | Lotyšsko | Luxembursko | Maďarsko | Nemecko | Nórsko | Poľsko | Portugalsko | Rumunsko | Slovensko | Slovinsko | Spojené kráľovstvo | Spojené štáty americké | Španielsko | Taliansko | Turecko |
![]() |
Kandidátske štáty | Albánsko | Chorvátsko | Macedónsko |
|
|
---|---|
Northeast | Nové Anglicko - Mid-Atlantic • East Coast - Atlantic Northeast |
Midwest | E North Central - W North Central • Upper Midwest • Veľké kanadské jazerá - Veľké prérie |
Juh | Upland South - Deep South - Gulf Coast • South Atlantic - Southeast - South Central • West South Central • East South Central |
Západ | Pacific/West Coast - Mountain • Northwest - Southwest • Pacific Northwest - Veľká panva |
Ostatné | Sever - Východ - Central • Coastal - International Border |
|
|
---|---|
Zakladateľské štáty | Francúzsko - Japonsko - Kanada - Nemecko - Rusko - Spojené kráľovstvo - Spojené štáty - Taliansko |
Ostatné štáty | štáty Európskej únie |
|
|
---|---|
Austrália · Belgicko · Česko · Dánsko, Fínsko · Francúzsko · Grécko · Írsko · Island · Taliansko · Japonsko · Kórejská republika · Kanada · Luxembursko · Maďarsko · Mexiko · Nemecko · Holandsko · Nórsko · Nový Zéland · Poľsko · Portugalsko · Rakúsko · Slovensko · Španielsko · Švédsko · Švajčiarsko · Turecko · USA · Spojené kráľovstvo | ![]() |
|
|||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Niektoré štáty sa nachádzajú medzi Severnou a Južnou Amerikou alebo môžu byť tiež považované ako Karibik | |||||||||||
Nezávislé štáty | Antigua a Barbuda · Bahamy · Barbados · Belize · Dominika · Dominikánska republika · Grenada · Guatemala · Haiti · Honduras · Jamajka · Kanada · Kostarika · Kuba · Mexiko · Nikaragua · Panama · Svätý Krištof a Nevis · Salvádor · Svätá Lucia · Svätý Vincent a Grenadíny · Spojené štáty · Trinidad a Tobago | ![]() |
|||||||||
Závislé územia |
|
|
---|
Albánsko · Angola · Antigua a Barbuda · Argentína · Arménsko · Austrália · Bahrajn · Bangladéš · Barbados · Belize · Benin · Bolívia · Botswana · Brazília · Brunej · Burkina Faso · Barma · Burundi · Kambodža · Kamerun · Kanada · Stredoafrická republika · Čad · Čile · Čína · Kolumbia · Kongo · Zair · Kostarika · Pobrežie Slonoviny · Chorvátsko · Kuba · Džibutsko · Dominika · Dominikánska republika · Ekvádor · Egypt · Salvádor · Európska únia · Macedónsko · Fidži · Gabon · Gambia · Gruzínsko · Ghana · Grenada · Guatemala · Guinea · Guinea-Bissau · Guyana · Haiti · Honduras · Hong Kong · Island · India · Indonézia · Izrael · Jamajka · Japonsko · Jordánsko · Keňa · Južná Kórea · Kuvajt · Kirgizsko · Lesotho · Lichtenštajnsko · Macao · Madagaskar · Malawi · Malajzia · Maldivy · Mali · Mauritánia · Maurícius · Mexiko · Moldavsko · Mongolsko · Maroko · Mozambik · Namíbia · Nepál · Nový Zéland · Nikaragua · Niger · Nigéria · Nórsko · Omán · Pakistan · Panama · Papua-Nová Guinea · Paraguaj · Peru · Filipíny · Katar · Rwanda · Svätý Krištof a Nevis · Svätá Lucia · Svätý Vincent a Grenadíny · Saudská Arábia · Senegal · Sierra Leone · Singapur · Šalamúnove ostrovy · Juhoafrická republika · Srí Lanka · Surinam · Svazijsko · Švajčiarsko · Taiwan · Tanzánia · Thajsko · Togo · Tonga · Trinidad a Tobago · Tunisko · Turecko · Uganda · Ukrajina · Spojené arabské emiráty · Spojené štáty · Uruguaj · Venezuela · Vietnam · Zambia · Zimbabwe Všetkých 27 štátov Európskej únie je členom WTO: Rakúsko · Belgicko · Bulharsko · Cyprus · Česko · Dánsko · Estónsko · Fínsko · Francúzsko · Nemecko · Grécko · Maďarsko · Írsko · Taliansko · Lotyšsko · Litva · Luxembursko · Malta · Holandsko a Holandské Antily · Poľsko · Portugalsko · Rumunsko · Slovensko · Slovinsko · Španielsko · Švédsko · Spojené kráľovstvo |
|
|
---|---|
Členovia | Albánsko · Andorra · Arménsko · Rakúsko · Azerbajdžan · Bielorusko · Belgicko · Bosna a Hercegovina · Bulharsko · Kanada · Chorvátsko · Cyprus · Česko · Dánsko · Estónsko · Fínsko · Francúzsko · Gruzínsko · Nemecko · Grécko · Svätá stolica · Maďarsko · Island · Írsko · Taliansko · Kazachstan · Kirgizsko · Lotyšsko · Lichtenštajnsko · Litva · Luxembursko · Macedónsko · Malta · Moldavsko · Monako · Čierna Hora · Holandsko · Nórsko · Poľsko · Portugalsko · Rumunsko · Rusko · San Maríno · Srbsko · Slovensko · Slovinsko · Španielsko · Švédsko · Švajčiarsko · Tadžikistan · Turecko · Turkménsko · Ukrajina · Spojené kráľovstvo · Spojené štáty · Uzbekistan |
Partneri pre spoluprácu |
Afganistan · Alžírsko · Egypt · Izrael · Japonsko · Jordánsko · Mongolsko · Maroko · Južná Kórea · Thajsko |