Azija
Straipsnis iš Vikipedijos, laisvosios enciklopedijos.
- Šis straipsnis yra apie žemyną. Apie Aziją graikų mitologijoje skaitykite straipsnyje Azija (mitologija)
Azija, didžiausia pasaulio dalis (~30% viso sausumos ploto), čia gyvena apie 60% pasaulio gyventojų. Su Europa sudaro Eurazijos žemyną. Riba tarp Azijos ir Europos žemynų nėra vienareikšmiai apibrėžta. Nuo Amerikos Aziją skiria Beringo sąsiauris. Nuo Afrikos - Sueco kanalas.
Turinys |
[taisyti] Geografija
Plotas 44,3 mln. km². Tolimiausi Azijos sausumos taškai yra: šiaurėje – Čeliuskino kyšulys (77°43' š. pl.), pietuose – Piajo kyšulys (1°16' š. pl.), rytuose – Dežniovo kyšulys (169°40' v. ilg.), vakaruose - Babo kyšulys (26° r. ilg.). Jei neskaičiuoti Malajų salyno, visa Azija yra šiauriniame pusrutulyje.
Aziją iš trijų pusių supa vandenynai - šiaurėje Arkties, rytuose – Ramusis, pietuose – Indijos vandenynas, pietvakariuose – Atlanto vandenyno jūros (Viduržemio, Egėjo, Marmuro, Juodoji ir Azovo). 92 km pločio Beringo sąsiauris skiria Aziją nuo Amerikos. Sueco sąsmauka jungia Aziją su Afrika(riba tarp jų eina Sueco kanalu). Vakaruose Azija ribojasi su Europa, su kuria sudaro Eurazijos žemyną. Sutartinė riba tarp Azijos ir Europos eina Uralo kalnų rytinėje papėdėje, Embos upe ir Kumos-Manyčo įduba, šiauriniu Kaukazo kalnų pakraščiu (Kaukazas priskiriamas Azijai). Pietryčiuose Malajų salynas Aziją skiria nuo Australijos.
Azijos krantų ilgis ~70 600 km. Apie 8 mln. km² Azijos ploto tenka pusiasaliams ir >2 mln. km² – saloms. Plačiausioje vietoje (iš šiaurės rytų į pietryčius) Azija yra 11 000 km pločio.
Didžiausi pusiasaliai: Jamalo, Taimyro, Čiukčių, Kamčiatkos, Korėjos, Indokinijos ir Malakos, Indostano, Arabijos, Mažosios Azijos.
Didžiausios salos ir salynai:
- Arkties vandenyne: Šiaurės Žemė, Naujojo Sibiro salos, Vrangelio sala,
- Ramiajame vandenyne: Kurilai, Sachalinas, Japonijos salynas, Taivanas, Chainanas, Malajų salynas,
- Indijos vandenyne: Andamanų salos, Šri Lanka.
Ilgiausios upės:
- į Arkties vandenyną: Jenisejus, Obė, Irtyšius, Lena,
- Ramųjį vandenyną: Amūras, Chvangchė, Jangdzė, Mekongas,
- Indijos vandenyną: Tigras, Eufratas, Indas, Gangas, Bramaputra, Iravadis,
- Aralo jūrą: Syrdarja, Amudarja.
Didžiausi ežerai: Kaspijos jūra, Aralo jūra, Baikalas, Balchašas, Isyk Kulis, Urmija, Vanas, Mirties jūra, Tonlesapas, Dongtingas, Chanka, Chubsugulas.
[taisyti] Reljefas
Absoliutinių aukščių atžvilgiu Azija – kontrastingiausia pasaulio dalis. Joje yra aukščiausia pasaulio viršūnė Džomolungma (8848 m, Himalajuose), giliausios įdubos, užlietos vandeniu, – Baikalo ežeras (gylis 1620 m), Negyvoji jūra (altitudė –395 m), ir sausa Turfano įduba (–154 m). Krantai mažai išraižyti.
Azijos paviršiuje vyrauja kalnai ir plokščiakalniai, jie užima ~3/4 viso ploto. Patys aukščiausi iš jų yra Pietų ir vidurio Azijoje. Azijos kalnai sudaro dvi dideles juostas. Pirmoji juosta prasideda nuo Mažosios Azijos, Armėnijos kalnynais ir eina į rytus per Irano plynaukštę, Pamyrą, Karakorumą, Tibeto plynaukštę ir ją supančius Himalajų ir Kunluno kalnus, toliau pasuka į pietus ir pereina į Malajų salyną. Antroji juosta eina šiaurės rytų kryptimi per Tian Šanį, Pietų Sibiro kalnus (Altajų, Sajanus, Stano kalnyną), Džiugdžiūrą, Kolymos kalnyną iki Čiukčių pusiasalio. Šiaurės vakaruose prie jos šliejasi Vidurio Sibiro plokščiakalnis, atsišakoja Verchojansko ir Čerskio kalnagūbriai.
Tarp abiejų kalnų juostų plyti Centrinės Azijos aukštosios lygumos ir plokščiakalniai; iš rytų Centrinę Aziją supa Sinotibeto, Taichangšano, Janšano, D.Chingano kalnagūbriai. Azijos rytiniame pakraštyje yra Koriakų kalnynas, Sichote Alino, Mandžiurijos-Korėjos, Nanlingo ir Anamo kalnai. Salų, juosiančių Ramiojio vandenyno pakraščio jūras, paviršius daugiausia kalnuotas. Indostano ir Arabijos pusiasalius užima Dekano ir Sirijos-Arabijos plokščiakalniai.
~1/5 Azijos ploto užima lygumos (iki 200 m aukščio). Didžiausia lyguma – Vakarų Sibiro, pietuose pereinanti į Turano žemumą. Kitos lygumos užima jūrų pakrantes (Š.Sibiro, Janos-Indigirkos, Kolymos, Didžioji Kinijos) arba priekalnių įdubas (Mesopotamijos, Indo-Gango). Aukščiau iškilusios Centr. ir Vid. Azijos tarpukalnių lygumos (Kašgarijos, Džungarijos, Gobio, Caidamo, Ferganos).
Pagrindiniai Azijos kalnų ir lygumų bruožai susiformavo mezozojinės ir alpinės kalnodaros metu. Dabartinis reljefas susidarė dėl senovinių denudacijos procesų, vertikaliųjų ir horizontaliųjų Žemės plutos judesių neogene ir kvartere, erozijos ir nuosėdų kaupimosi. Sen. denudaciniai paviršiai geriausiai išliko Azijos kalnų vidinėse dalyse, Dekano, Sirijos-Arabijos, Vid. Sibiro plokščiakalniuose. Stipriausi neogeno ir kvartero vertikalieji judesiai buvo Pamyre, Tibete, Himalajuose, Kopetdage, Ferganos kalnagūbryje, Tian Šanyje, Gisaro Alajuje. Intensyvi erozija daugelį sen. plokščiakalnių labai suskaidė; gilių tarpeklių yra Pamyre, Tibete, Himalajuose, Kunlūne, V.Sajane, Stano kalnyne, Čerskio kalnagūbryje, Vakarų Azijos kalnynuose. Didelius Vid. ir Centr. Azijos plotus (ypač Chvangchės baseine) dengia liosas. Yra vadinamų bjauriųjų žemių (bedlendų), dykumose – eolinių, klinčių ir gipso paplitimo vietose – karstinių reljefo formų. Š.v. Azsija i š. nuo 60° š.pl. kvartere buvo apledėjusi. Į rytus nuo Chatangos upės buvo tik pavienių apledėjimo židinių. Kitose Azijos dalyse senovinių ledyninės kilmės reljefo formų yra aukštikalnėse. Didelę įtaką reljefo formavimuisi turėjo vulkanizmas. Sen. lavų paviršių ir magmos klodų intarpų yra Indostane ir Vid. Sibire. Dabar vulkanų daugiausia R. Azijos salose, Kamčiatkoje, Filipinuose, Didžiosiose ir Mažosiose Sundos.
[taisyti] Geologinė sandara
Žemės plutą Azijoje sudaro dvejopos struktūros: seniausi branduoliai – Sibiro plokštė (žemyno šiaurėje), Kinijos-Korėjos plokštė, Pietų Kinijos plokštė (rytuose), Indijos plokštė (pietuose), Arabijos plokštė (pietvakariuose; Afrikos platformos dalis) ir tarp jų ar atskirų jų dalių raukšlėtosios sritys. Sibiro plokštę iš p. ir v. juosia vėlyvojo proterozojaus ir ankstyvojo paleozojaus konjunkcijos zonos. Panašaus amžiaus yra Pabaikalė, Sajanai, Jenisėjaus kalvagūbris, Kuznecko Alatau, Kalnų Altajus, didesnioji Mongolijos Altajaus, Changajaus ir Tanu Olos dalis. Kaledonidų yra Centr. Kazachijoje, Tian Šanio šiaurėje, P.r. ir Centr. Kinijoje. Šių regionų nuogulos labai dislokuotos; gausu intruzijų. Tarp kaledonidų yra didelių tektoninių įdubų: Kuznecko, Minusinsko, Centr. Tuvos; jose susiklosčiusios kontinentinės nuogulos dislokuotos t.y. devone, karbone ir perme. Hercinidai eina plačiu lanku: Taimyras, Uralas, Kazachija, Salajyras, Altajus, Tian Šanis, Kunlunas, Nanšanas. V.Sibire ir Turgajaus įlinkyje juos dengia horizontalūs mezozojaus ir kainozojaus sluoksniai. Mezozojinio Žemės plutos metu iškilo Verchojansko, Kolymos, Čiukčių p-lio, Sichote Alino, Indokinijos p-lio kalnai. Jų raukšles kerta granitų intruzijos. Tarp jų yra paleozojinių masyvų. Altajuje, Tian Šanyje ir kitur yra iškilusių paleozoidų. Kainozojaus metus vyko Alpių ir Himalajų kalnų formavimasis.
[taisyti] Naudingos iškasenos
Svarbiausios naudingosios iškasenos | Šalys ir teritorijos |
---|---|
Akmens anglis | Daugiausia yra Kazachijoje, Sibire, Kuznecko ir Minusinsko baseinuose, Kinijos rytuose, Indokinijos rytuose, Vid. Azijoje, Kansko-Ačinsko baseine, Tol. Rytuose, Vietname, Japonijoje, Sachaline. |
Nafta | Užkaukazėje, V. Sibire, Turkmėnijoje, Mangyšlake, Pakaspijyje, Sachaline, Saudo Arabijoje, Kuveite, Irake, Irane, Kinijoje, Sumatroje, Indijoje, Japonijoje. |
Gamtinės dujos | Uzbekijoje (Bacharos depresijioje), V. Sibiro žemumoje. |
Geležies rūda | Kazachijoje (Kustanajaus sr.), Sibire (prie Angaros ir Ilimo, Aldano skyde), Kinijoje, Šiaurės Korėjoje, Indijoje. |
Mangano, chromo rūda | Kazachijoje, Turkijoje, Filipinuose, Irane. |
Kitos naudingosios iškasenos:
Nikelio – Sibire (ties Norilsku).
Vario rūdos – Kazachijoje (Džezkazgane, Kounrade), Japonijoje.
Polimetalų – Vid. Azijoje, Rūdineme (Altajuje), Japonijoje, Kinijoje, Mianmare, Vietname.
Žėručio – palei Baikalą (Sliudiankos kasyklos).
Boksito – Prie Krasnojarsko, Indijoje, Mianmare.
Alavo – R. Sibire, Tol. Rytuose.
Stibio, gyvsidabrio – Kinijoje.
Volframo – Mianmare, Tailande, Indonezijoje.
Aukso – pagal Aldano ir Lenos upę, Primorėje, Uzbekijoje, Šiaurės Korėjoje, Japonijoje.
Akmens druskos – Sibire, Pakistane, Irake, Pakaspijyje.
Fosforitų – Karatau kalnyne, (Kazachijos pietuose).
[taisyti] Klimatas
Azija įeina į visas Š. pusrutulio klimato zonas, o Malajų salynų p. pakraštys įsiterpia į pietų pusrutulį. Didesnioji Azijos dalis yra vid. juostoje, kurioje vyrauja vidutinis (vidutinių platumų) kontinentinis oras. Jūrinis oras iš Atlanto pasiekia Azija jau pavirtęs kontinentiniu, o Ramiojo vandenyno įtaka jaučiama tik Azijos rytiniame pakraštyje. Iš šiaurės kartais patenka arktinis oras; į žemyno gilumą jis neprasiskverbia, nes užstoja lygegrečių krypties kalnagūbriai.
Vid. juostoje žiemą, atšalus sausumai, virš Š. ir Centr. Azijos susuformuoja aukšto atmosferos slėgio sritis (Azijos anticiklonas) su giedrais, šaltais ir be vėjo orais. Jos centras būna virš Mongolijos. Žemiausia temperatūra (iki –70°C – Š. pusrutulio šalčio polius) yra buvusi Azijos šiaurės rytuose (Verchojanske, Oimiakone).
[taisyti] Šalys ir regionai
Azija skirstoma į Šiaurės, Vidurinės, Vakarų, Pietų, Rytų ir Pietryčių regionus.
Kai kurių šalių (Rusija, Egiptas, Turkija) tik dalis priklauso Azijai, o Kipras savo kultūra artimesnis Europai. Gruzija, Armėnija ir Azerbaidžanas yra paminėti, bet galėtų būti laikomos Europos šalimis.
Šalis | gyv. tankumas (žm./km²) | plotas (km²) | gyventojų (2002-07-01) |
---|---|---|---|
![]() |
635 | 35 980 | 23 036 087 |
![]() |
6 430 | 693 | 4 452 732 |
![]() |
1 070 | 300 | 320 165 |
![]() |
987 | 665 | 656 397 |
![]() |
926 | 144 000 | 133 376 684 |
![]() |
491 | 98 480 | 48 324 000 |
![]() |
354 | 10 400 | 3 677 780 |
![]() |
336 | 377 835 | 126 974 628 |
![]() |
318 | 3 287 590 | 1 045 845 226 |
![]() |
298 | 65 610 | 19 576 783 |
![]() |
290 | 20 770 | 6 029 529 |
![]() |
282 | 300 000 | 84 525 639 |
![]() |
246 | 329 560 | 81 098 416 |
![]() |
184 | 120 540 | 22 224 195 |
![]() |
184 | 140 800 | 25 873 917 |
![]() |
184 | 803 940 | 147 663 429 |
![]() |
134 | 9 596 960 | 1 284 303 705 |
![]() |
121 | 514 000 | 62 354 402 |
![]() |
121 | 1 919 440 | 231 328 092 |
![]() |
118 | 17 820 | 2 111 561 |
![]() |
112 | 29 800 | 3 330 099 |
![]() |
93 | 185 180 | 17 155 814 |
![]() |
90 | 86 600 | 7 798 497 |
![]() |
86 | 780 580 | 67 308 928 |
![]() |
71 | 69 700 | 4 960 951 |
![]() |
71 | 181 040 | 12 775 324 |
![]() |
71 | 1 001 450 | 70 712 345 |
![]() |
69 | 11 437 | 793 341 |
![]() |
69 | 329 750 | 22 662 365 |
![]() |
63 | 15 007 | 952 618 |
![]() |
62 | 678 500 | 42 238 224 |
![]() |
61 | 5 770 | 350 898 |
![]() |
58 | 92 300 | 5 307 470 |
![]() |
57 | 447 400 | 25 563 441 |
![]() |
55 | 437 072 | 24 001 816 |
![]() |
47 | 143 100 | 6 719 567 |
![]() |
45 | 47 000 | 2 094 176 |
![]() |
43 | 647 500 | 27 755 775 |
![]() |
40 | 1 648 000 | 66 622 704 |
![]() |
35 | 527 970 | 18 701 257 |
![]() |
30 | 82 880 | 2 445 989 |
![]() |
24 | 236 800 | 5 777 180 |
![]() |
24 | 198 500 | 4 822 166 |
![]() |
13 | 212 460 | 2 713 462 |
![]() |
12 | 1 960 582 | 23 513 330 |
![]() |
9,6 | 488 100 | 4 688 963 |
![]() |
8,5 | 17 075 200 | 144 978 573 |
![]() |
6,2 | 2 717 300 | 16 741 519 |
![]() |
1,7 | 1 565 000 | 2 694 432 |
|
|
[taisyti] Nuorodos
|
||
---|---|---|
Pasaulio žemynai |
Afrika | Antarktida | Australija | Azija | Europa | Pietų Amerika | Šiaurės Amerika Ramiojo vandenyno salos (Okeanija) nepriklauso jokiam žemynui |
![]() |
Istoriniai superkontinentai | ||
Mitiniai žemynai |